Subject: FW: Isikuandmete säilitamine - perearstid
From: "Kadri Levand" <[email-masked]>
To: "AKI info" <[email-masked]>
Date: Fri, 2 Feb 2024 15:05:50 +0200

From: Kerstin Jürgenson <[email-masked]>
Sent: Friday, February 2, 2024 3:01 PM
To: Kadri Levand <[email-masked]>
Subject: Isikuandmete säilitamine - perearstid

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Kuulasin umbes aasta tagasi perearstide infopäeval Teie väga sisukat
ettekannet isikuandmete töötlemise kohta perearstikeskustes ja loodan, et
äkki saate vastata veel mõnele küsimusele, mis meil on üle kerkinud seoses
isikuandmete säilitamise tähtaegadega:

1.	Kas GDPR-iga võiks olla kooskõlas teatud andmete säilitamine kauem
kui seaduses sätestatud säilitustähtaeg (arvestades mh art 5 p 1(e) ning
põhjenduste p 39)? Seda eeldusel, et patsient ise ei nõua oma andmete
kustutamist. Näiteks:

a.	Kas tohime säilitada oma arstitarkvara andmebaasis ravilugusid,
mis on vanemad kui 30a?

                                               i.     Kui patsient on veel
elus, võivad osad ravilood, mis on vanemad kui 30a, olla jätkuvalt
asjakohased (nt üle 30a tagasi juhtunud õnnetus või diagnoositud haigus).
Ma ise leian, et selliste andmete kauem säilitamine on jätkuvalt vajalik
ning ei ole vastuolus andmete kogumise eesmärgida, vastavate ravilugude
kustutamine võiks seevastu kaasa tuua probleeme - nt eluanamneesis
kuvatavad diagnoosid ja nende esmase esinemise ajad „võetakse“
ravilugudest. Seega oleks meie hinnangul vajalik ja põhjendatud säilitada
ka ravilugusid, mis on vanemad kui 30a vähemalt seni, kui patsient sureb
või perearsti nimistust lahkub.

                                              ii.     Kui patsient on
surnud, tundub otstarbekas kustutada kogu patsiendi info korraga 30a
möödumisel tema viimasest raviloost (vm viimaste temaga seotud andmete
säilitustähtajast), mitte ükshaaval.

b.	Kas tohime saatekirju ja nende vastuseid säilitada kauem kui 5
aastat (TTKS § 42 lg 5 p1)? Minule teadaolevalt dokumenteeritakse
ravilugudes reeglina saatekirjade vastustest kõige olulisem, lähtudes
seejuures eeldusest, et vajadusel on võimalik lugeda/vaadata täpsemat
kirjeldust.

2.	Kuidas võiks TTKS § 42 lg 4 kontekstis tõlgendada ajalist
määrangut „patsiendile osutatud teenuse andmete kinnitamine“ – kas see
võiks raviloo andmete puhul näiteks raviloo lõpetamise kuupäev? Ja
patsiendi üldiste isikuandmete osas (tervisekaardi esimene leht) näiteks
aeg viimase pöördumisega seotud raviloo sulgemisest vm sarnasest
toimingust? (TTKS § 42 lg 4 - Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kogutud
andmetest säilitatakse ambulatoorse ning statsionaarse tervishoiuteenuse
osutamist tõendavaid andmeid 30 aastat patsiendile osutatud teenuse
andmete kinnitamisest.)
3.	Kas/kui kaua võiks säilitada nö tõenduslikku informatsiooni – nt
e-Perearstikeskuse keskkonnas toimunud kirjavahetus. Ravilugudes
dokumenteeritakse reeglina sellise kirjavahetuse sisuliselt oluline osa,
aga kogu kirjavahetuse ravilukku kopeerimine ei ole otstarbekas. Samas
võib teoreetiliselt tekkida vaidlusi nt selle üle, kas/millal patsient
pöördus või kas arsti poolt raviloos kajastatud kirjeldus on õige.

Heade soovidega

Kerstin Jürgenson

OÜ Jürgenson PAK

juhatuse liige

+372 5204495

[email-masked] <mailto:[email-masked]>